Nś ber stundum viš aš viš žurfum aš tengja rįsir viš rafmagnstilraunir en slķkt kann aš vefjast fyrir žeim sem ekki hafa reynslu af žvķ. Žaš er lķtiš mįl enda tilraunirnar ķ nįminu aš hluta til valdar til aš ęfa slķkt. Tenging rįsa er ķ grunninn afar einföld en flękist skiljanlega eftir žvķ sem fleiri ķhlutum er bętt viš rįsina. Hér ętlum viš hins vegar bara aš skoša einfaldar rįsir.
Viš skošum nokkrar reglur sem eiga viš um einfaldar rįsir og skošum hvernig męlitęki eru tengd viš žęr.
Lokun rįsa
Ķ raun er bara ein grunnregla fyrir tengingu rįsa: Hśn žarf aš vera lokuš. Žaš žżšir aš hlešsluberar (t.d. rafeindir) geta runniš ķ heilan hring eftir rįsinni.
![Skżringarmynd lokašri rįs.](tenging_rasa-lokud_ras.png)
![Skżringarmynd af opinni rįs.](tenging_rasa-opin_ras.png)
![Skżringarmynd ķhlutum.](tenging_rasa-spennugjafi_og_vidnam.png)
Flóknara er žaš ekki. Žegar fleiri ķhlutir bętast viš getur žó veriš erfišara aš sjį reglulega rįsina ķ bananatengjaflękjunni. Žį er rįš aš rekja sig einfaldlega eftir hverri grein rįsarinnar meš fingrunum til aš tryggja aš allt sé rétt tengt. Stundum žarf ennfremur aš passa aš ķhlutir rįsarinnar séu tengdir ķ réttri röš (t.d. žegar ķhlutir og/eša męlitęki žurfa aš hafa sameiginlega jörš).
Helstu ķhlutir
Aflgjafi
Aflgjöfum mį, einfalt į litiš, skipta ķ spennu- og straumgjafa. Munurinn felst ķ žvķ hvort aflgjafinn leitist viš aš halda sama straum eša spennu.
Rafhlöšur eru dęmi um algenga (jafn-)spennugjafa, nema hvaš žęr višhalda spennu sinni frekar illa. Spennan fellur eftir žvķ sem hlešslan minnkar og straumurinn sem rafhlaša getur veitt er nokkuš takmarkašur. Öll höfum viš svo ašgang aš (riš-)spennugjafa ķ hśsrafmagninu. Fari žó svo aš viš tengjum rįs meš of lķtiš višnįm viš innstunguna (ž.e. skammhleypum henni) fer öryggi sem tryggir aš straumurinn verši ekki svo hįr aš tękiš eyšileggist.
Spennu- og straumgjafar geta gefiš įkvešin föst gildi og eru žį sögš jafnspennu- eša jafnstraumgjafar. Ašrir gefa gildi sem sveiflast ķ tķma (gefa t.d. kassa- eša sķnusspennu) og eru žį kallašir rišspennu- eša rišstraumsgjafar.
Leišarar
Leišarar eru notašir til aš tengja hina żmsu ķhluti saman. Žeir žurfa žį aš vera meš endum sem passa ķ tengi ķhlutanna en algeng gerš žeirra eru hin svoköllušu bananatengi
(sem draga nafn sitt af eldri gerš žeirra sem leit śt eins og banani).
Leišarar eiga, eins og gefur aš skilja, aš vera meš lįgt višnįm svo sem minnst spennufall verši yfir žį. Almennt er žaš afar góš nįlgun.
Višnįm
Višnįm er lķklegast einfaldasti ķhluturinn og samanstendur af lélegum
leišara sem veitir višnįmiš. Breytileg višnįmsbox eru gagnleg viš framkvęmd tilrauna og tengja skķfur meš uppgefnum višnįmsgildum žį saman višnįm til aš gefa uppgefiš heildarvišnįm.
Į višnįminu eru (minnst) tvö tengi (inn og śttak) sem leišarar eru tengdir viš svo straumurinn renni um višnįmiš.
Žéttir
Vissulega getur enginn straumur getur fariš ķ gegnum žéttinn (nema sprengja hann) vegna einangrandi lagsins į milli platna hans. Žó fer straumur inn į ašra plötuna (og byggir upp jįkvęša hlešslu) og śt af hinni (žar sem neikvęš hlešsla safnst upp) svo viš žurfum aš tengja žéttinn inn ķ rįsina lķkt og straumurinn sé aš fara um hann.
Spóla
Spólur eru merkilegir hlutir, ekki sķst fyrir žaš hversu einfaldar žęr eru. Spóla samanstendur ķ grunninn bara af leišara sem er undinn ķ hringi eša gorm. Žegar straumur fer ķ gegnum leišarann myndast segulsviš ķ gegnum hvern vafning og meš mörgum vafningum (og segulsvarandi efni innan ķ) mį margfalda žetta segulsviš sem er ķ réttu hlutfalli viš strauminn. Slķkan orkužéttleika er žó ekki hlaupiš aš žvķ aš mynda (eša eyša) og žvķ andęfir spólan öllum breytingum į straum.
Rétt eins og meš višnįm og žétta žarf aš tengja spólur žannig aš straumurinn fari ķ gegnum žęr.
Tvistur
...Tenging męlitękja
Žaš er mikilvęgt aš geta męlt eiginleika rįsa, en žaš er einna helst meš męlingum į straum um leišarabśt og spennufall į milli hluta rįsarinnar. Žį žarf aš žekkja til eiginleika męlitękjanna til aš koma ķ veg fyrir aš žau hafi breyti eiginleikum hennar.
Algeng męlitęki eru hinn svokallaši fjölmęlir og sveiflusjį sem vert er aš kynna sér sérstaklega.
Straummęling
Straummęlar byggja flestir į vķxlverkun straums viš segulsviš (annaš hvort straumsins viš fast segulsviš eša viš segulsvišiš sem leišarinn sjįlfur myndar). Žvķ žarf aš leiša allan strauminn inn ķ rįsina til aš męla hann; ž.e. straummęlinn žarf aš raštengja inn ķ rįsina.
Straummęlirinn kemur nįttśrulega til meš aš breyta rįsinni žvķ straummęlirinn er ekki višnįmslaus. Straummęlar eru žó geršir meš afar lįgt svo sem minnst spennufall verši yfir hann. Eitt žarf aš hafa ķ huga: Passašu aš senda ekki of mikinn straum ķ gegnum męlinn. Straummęlar eru flestir meš öryggi sem į aš springa įšur en męlirinn skemmist en žaš er kjįnalegt aš tengja straummęli įn žess aš hafa hugmynd hvort straumurinn sé of hįr fyrir hann.
Klassķsk leiš til aš sprengja straummęli er aš hlištengja hann. Ef viš hlištengjum straummęlinn viš eitthvert višnįm flęšir nįttśrulega allur straumurinn um męlinn (žar sem višnįmiš er svo miklu minna ķ straummęlinum) og getur žį fariš upp fyrir mörk męlisins.
Spennumęling
Spennumęling er mun öruggari męling žvķ ķ staš fyrir aš senda allan strauminn ķ gegnum tękiš er einungis lķtiš